Как се изгражда успешен бранд? Българският туризъм още се чуди
Само хубавото лого няма да доведе туристи, но е важна стъпка в този процес, казват експерти в бранша
![Как се изгражда успешен бранд? Българският туризъм още се чуди](/web/files/articles/137798/narrow_image/thumb_1040x585_brand-bylggarija-spa-ekspo.jpg)
Снимка: Авторът
Изграждането на бранд от нулата. Това е огромното предизвикателство за всяка компания, а когато говорим за българския туризъм, предизвикателствата са още по-големи. Една от причините е негативният имидж, който, за съжаление, имат голяма част от дестинациите в страната.
По принцип логото е ключът към привличането на туристи към дадена дестинация. В България лога не липсват, но като че ли не дават резултат – не „отварят“ така широко вратите към градовете. Основната причина за това, според експерти в туризма и брандинга, е липсата на съдържание.
Само заради хубавото лого никой няма да дойде", казва Вихра Огнянова, основател на рекламната агенция Prim Design.
Изграждането на успешен бранд е пътят към привличането на нови инвеститори...
...около това мнение се обединиха лекторите по време на тазгодишното издание на туристическото изложение „Ваканция и СПА експо“.
Важно е да има какво да се рекламира, защото ако просто се рекламираме без покритие, тогава се получава обратен ефект – вълна от лоши отзиви в социалните мрежи и става просто едно хвърляне на пари в пространството", казва Десислава Алексова, член на Българската туристическа камара и управител на Creativo.com.
Според нея за успешното изграждане на една дестинация като бранд е необходимо цялостно проучване – от това какви туристи посещават конкретното място, през местната администрация и бизнес, до използваните похвати за реклама.
Важно е да се фокусираме върху продукти, които са интересни за туристите от 21 век. Те много пътуват и имат огромна база за сравнение. Стратегията е много важна", казва още тя.
Именно липсата на стратегия е и основният проблем при изграждането на Бранд „България“, според нейни колеги. Няма го въпросното таргетиране и задълбочено проучване. Или по-просто казано – всичко е много хаотично.
Сред останалите причини за трудното утвърждаване не само на България като бранд, но и на отделните дестинации в различните райони на страната, е лошата или изцяло липсващата комуникация между местната администрация, браншовите организации и бизнеса.
Добрият пример
Основната цел на брандига е различаване на конкретното туристическо място от другите. Разпознаваемост и създаване на доверие. Ето защо много от хотелите и различните туристически региони в България се стремят към това. Брандирането обаче не е еднократен процес и не приключва със създаването на едно лого. Защото това действие само по себе си няма да доведе до желаните резултати.
Като добър пример в тази посока Вихра Огнянова, основател на рекламната агенция Prim Design, дава Радомир.
Когато работехме в Радомир, най-положителната част от тези разговори и проучвания беше, че хората не просто започнаха да работят заедно и да мислят как да направят продукта си по-добър. Те започнаха да идват и да дават идеи как да популяризират дестинацията си, която седеше като бяло петно между Перник и Земен", разказва Огнянова.
Всъщност, правилният път към успешното изграждане на бранд е проучването и стратегията, както и добрата комуникация между бизнеса и местната администрация. Не само на ниво отделни администрации, но и когато говорим за Бранд „България“.
Бюджетът за реклама
Припомняме, че вчера правителството обяви, че обмисля нова схема за финансиране на държавната реклама. А именно да се отделят по 10 лв. за всеки регистриран турист на годишна база и така да се формира крайният целеви бюджет.
По изчисления на Economic.bg на база данните на НСИ, ако схемата се приложи за 2023 г. и се използват данните за пренощувалите лица за 2022 г., тогава частният туристически бранш ще получи над 76 млн. лв. държавни пари за реклама. Но тъй като към днешна дата няма гласуван държавен бюджет за 2023 г., страната ни разполага с една дванадесета от парите за миналата година. През 2022 г. Министерството на туризма имаше заделени 18 млн. лв. за реклама.