За 12 часа депутатите приеха само рамката на Бюджет 2022
Предстои гласуването на още стотици параграфи, членове и алинеи от Бюджет 2022
![За 12 часа депутатите приеха само рамката на Бюджет 2022](/web/files/articles/132333/narrow_image/thumb_1040x585_plenarna-zala-budjet-2022-chl1.jpg)
Снимка: БТА
След повече от 12 часа обсъждане депутатите приеха Чл. 1 от Законопроекта за държавния бюджет за 2022 г. Става въпрос само за финансовата рамка – приходи, разходи, дефицит и дълг. Всичко останало тепърва предстои да се обсъжда и гласува, но народните представители ще продължат утре.
Огромното забавяне в гласуването се дължи на множество процедурни хватки, използвани от опозицията, както и на стотината редакционни предложения между първо и второ четене, внесени от ГЕРБ и ДПС. Към това трябва да се добавят и неколкократните искания за почивки по време на дебатите.
Председателят на бюджетната комисия в парламента Любомир Каримански обърна внимание, че ако всички тези предложения бъдат приети, разходите ще надскочат тавана от 40% спрямо БВП, което ще бъде в разрез със Закона за публичните финанси.
Господин Ананиев (депутат от ГЕРБ и бивш финансов министър – бел. Ред.) знае много добре, че ако завишим тези приходи, ще нарушим фискалното правило разпределението от данъци да не надвишава 40%. С всички ваши искания ще достигнем 70%“, отвърна Каримански към депутатите от ГЕРБ.
В крайна сметка не беше прието нито едно от предложенията на опозицията, а само една поправка на „Има такъв народ“ – 12 млн. лв. допълнително за културни институции в областта на културното и аудиовизуалното наследство, музеите и художествените галерии с регионален характер. Средствата ще се дадат директно от бюджета, а не на база на проекти и постигнати резултати. Това е в противоречие на заявките на финансовия министър Асен Василев, който не спира да повтаря, че допълнителни пари ще се дават само срещу постигнати резултати, проекти и реформи.
В Бюджет 2022 планираните разходи са в размер на 63.2 млрд. лв., а приходите – 57.3 млрд. лв. Предвижда се дефицитът от 5.9 млрд. лв. да бъде покрит с поемане на нов държавен дълг, какъвто трябва да бъде изтеглен и за погашенията на падежиращи заеми за около 3 млрд. лв. Заложеният таван на новия изтеглен дълг за тази година е 7.3 млрд. лв. Така към края на годината финансовият министър предвижда дългът да достигне 26.3% от брутния вътрешен продукти (БВП).
След гласуването на Чл. 1 депутатът от ГЕРБ и бивш енергиен министър Теменужка Петкова коментира, че разходите в бюджета са подценени. Според нея високата инфлация ще вкара доста пари в хазната и тя може да си позволи повече социални разходи. Тя също така разкритикува правителството, което вече обеща актуализация в средата на годината на все още неприетия бюджет.
Предложихме нарастване на приходната и разходната част. Опозицията изложи много сериозни мотиви, не приехте нито един от тях. Но не изложите и нито един аргумент защо не ги приемате“, обърна се Петкова към управляващите.
Според Петър Чобанов от ДПС инфлацията тази година ще надхвърли 10%, докато заложеният показател в бюджета е едва 5.6%. Колкото по-висока е инфлацията, толкова ще бъдат по-високи приходите от ДДС – основен данък, пълнещ хазната.