Държавата разширява програмата за соларни панели за бизнеса
Появяват се все повече идеи бюджетът да дофинансира част от неодобрените проекти по Плана за възстановяване
![Държавата разширява програмата за соларни панели за бизнеса](/web/files/articles/137456/narrow_image/thumb_1040x585_20230124100813-v-sh1452-01-fotor.jpg)
Снимка: БТА
Държавата ще направи промени в една от най-важните програми за бизнеса по линия на Плана за възстановяване и устойчивост – за изграждане на собствени ВЕИ инсталации до 1 MW, включително батерии за съхранение. „Ремонтът“ на условията по процедурата ще бъде направен в рамките на около месец, така че тя да се отвори за кандидати още през февруари.
По своята същност промените ще дадат възможност на повече фирми да кандидатстват. Според планираните изменения, оповестени от Министерството на иновациите и растежа, на условията за одобрение ще отговарят и по-големи компании, а именно такива с до 3000 заети лица. Това стана ясно на специална конференция на „24 часа“ и КРИБ, посветена на Плана за възстановяване и европейските структурни фондове.
Големите предприятия също ще могат да се възползват от тази програма“, коментираха от ведомството.
Освен това срокът за кандидатстване ще бъде увеличен от 2 на 3 месеца, така че да се даде възможност на повече компании да кандидатстват.
Обмислят се и други промени след подадените становища по време на общественото обсъждане, което приключи на 12 януари. Сред тях е и да бъде намален капацитетът на батерията, в която да се съхранява неизползвана енергия.
Ресорният министър Александър Пулев разкри, че по време на обсъждането министерството е получило над 120 коментара по процедурата,
което показва високото ниво на интерес“.
Повечето от тях ще бъдат взети под внимание, като тази седмица продължават разговори по процедурата.
Бюджетът на процедурата е 200 млн. лв., които биха стигнали за около 550 компании, по изчисления на Асоциацията на организациите на българските работодатели. Минималната сума за кандидатстване е 100 хил. лв., а максималната – 1 милион, като съфинансирането е между 35 и 50% в зависимост от мястото на реализацията и други критерии. Прогнозата на големия бизнес обаче е, че с новите по-широки критерии кандидатите може да достигнат 7 хиляди, или много над разполагаемия ресурс.
Наддоговаряне
От бизнес асоциациите са изпратили предложение за наддоговаряне на бюджетите по процедурите, включително с всички допустими предложения, които иначе сега попадат в списъка с резерви. Това се отнася за всички програми – както по Плана за възстановяване, така и по европейските програми, за които е видно от началото на годината, че предизвикват фурор сред българските фирми.
Както министър Пулев, така и вицепремиерът по управление на европейските средства Атанас Пеканов обявиха готовност за това, но топката е в полето на финансовото министерство, което трябва да направи сметки дали бюджетът може да си позволи това.
Това трябва да е посоката. Подкрепям да търсим решение ресурсът да се увеличи“, коментира Пеканов.
Припомняме, че по първата процедура по Плана за възстановяван и устойчивост за технологична модернизация бяха подадени близо 2500 предложения за 630 млн. лв., а реално одобрени бяха 953 за 255 млн. лв., колкото е и ресурсът на програмата. По думите на представител от Министерството на иновациите до края на месеца ще бъдат изпратени покани за подписване на договори до одобрените компании.
По втората процедура по Плана пък подадените предложения надхвърлиха четири пъти бюджета ѝ – близо 7700 фирми кандидатстваха по процедурата, с която се финансира дигитализацията, подобряване на киберсигурността и внедряването на други технологични решения за бизнеса. Общо подадените предложения бяха за 146.5 млн. лв. при 30.6 млн. лв. бюджет. По тази мярка министерството даде заявка, че през февруари ще бъдат обявени резултатите.
Така по груби сметки само по тези две програми бюджетът би се натоварил с малко под половин милиард лева.
Друго предизвикателство пред бюджета би било и индексацията на договорите със строителния бранш, тъй като заради инфлацията проектите поскъпват.
Пеканов посочи, че това е проблем „във всички европейски страни“, а отговор би било използването на национално финансиране. За това обаче трябва да се водят разговори с финансовото министерство, уточни вицепремиерът. Такива под една или друга форма се водят от близо година, но все още няма резултат.
Останалите пари по Плана
Средствата за България от второто плащане по Плана за възстановяване вероятно ще се забавят с месеци. Въпреки че редица законопроекти все още не са приети, а животът на парламента изтича, и въпреки отварянето на процедура по предоговаряне на Плана за възстановяване с Европейската комисия, Пеканов подчерта, че България ще продължи да работи по всички останали цели и реформи.