ЕЦБ трябва да действа с още едно голямо увеличение на лихвите
Икономисти препоръчват на европейската централна банка да действа със 75 базисни пункта
![ЕЦБ трябва да действа с още едно голямо увеличение на лихвите](/web/files/articles/136068/narrow_image/thumb_1040x585_ecb-vdigane-na-lihvite-goljamo-uvelichenie.jpg)
Снимка: Depositphotos
Европейската централна банка ще предприеме още едно огромно увеличение на лихвите по депозитите и рефинансирането, по време на срещата на 27 октомври. Това показва изследване на Reuters сред икономисти, повечето от които препоръчват още едно покачване със 75 базисни пункта.
Както в по-голямата част от света, инфлацията в еврозоната се повиши поради рязкото покачване на цените на енергията, а веригите на доставки, които все още се лекуват от пандемията, поеха допълнителен удар от руската инвазия в Украйна.
ЕЦБ цели инфлация от 2%, но тя достигна 10% миналия месец. Средно ще достигне връх от 9.6% през това тримесечие – по-високо от смятаното миналия месец ниво, преди постепенно да се понижи, но няма да достигне целта на централната банка до края на 2024 г., сочи проучването.
Инфлацията е твърде висока. Необходими са бързи покачвания на лихвените проценти. Освен това, ЕЦБ също трябва да следи спредовете по облигациите, така че повече от 75 базисни пункта изглежда малко вероятно“, каза Брайън Мартин от ANZ.
Голяма част от ценовия натиск идва от разходите за енергия. Тъй като не се вижда краят на конфликта в Украйна, започнат от Русия през февруари. Близо 65% от 34 анкетирани икономисти заявяват, че разходите за живот в еврозоната ще се влошат или ще се влошат значително. Само 12 казаха, че ще се подобри.
Най-лошото въздействие на енергийната криза върху сектора на домакинствата ще се развие през четвъртото тримесечие на 2022 г. и първото тримесечие на 2023 г., когато търсенето на газ е сезонно по-високо“, каза Лука Мецомо от Intesa Sanpaolo.
В навечерието на зимата синоптиците очакват ЕЦБ да бъде по-агресивна в затягането на политиката.
Централната банка на Блока ще повиши лихвения процент по депозитите до 1.5%, а лихвеният процент по рефинансирането до 2% следващия четвъртък. Това мнение се поддържа от преобладаващото мнозинство от анкетираните от Reuters в периода 12 – 18 октомври сред повече от 60 икономисти.
Три четвърти от респондентите – 27 от 36 – казаха, че банката трябва да избере увеличение от 75 базисни пункта на депозитния лихвен процент, докато двама казаха, че трябва да бъде дори със 100 базисни пункта. Само седем препоръчват 50 базисни точки.
Кратка и плитка рецесия?
Първото увеличение на лихвите на ЕЦБ дойде чак през юли тази година, когато добави 50 базисни пункта към всичките си ставки, довеждайки лихвения процент по депозитите до нула, изваждайки го от отрицателна територия за първи път от 2014 г. След това последва повишение с 75 базисни пункта през септември.
Това беше бавно в сравнение с колегите от Федералния резерв на Съединените щати и това допринесе за обезценяването на еврото под паритета спрямо щатския долар.
До края на годината лихвите по депозитите и рефинансирането се прогнозират да бъдат съответно 2 и 2.5% в сравнение с 1.25 и 2%, прогнозирани в проучване през септември.
Очакваше се лихвеният процент по депозитите да достигне връх от 2.5% през следващата година, а процентът на рефинансиране – 3%, по-висок от върховете от 1.5 и 2%, дадени през септември. Най-високата прогноза беше те да достигнат 4 и 4.5%.
ЕЦБ обеща повече повишения и започна дебат за преустановяване на покупките на облигации за 3.3 трилиона евро – наследството от борбата ѝ срещу дефлацията през последното десетилетие.
Двама от членовете на Управителния съвет на ЕЦБ призоваха миналата седмица за повече увеличения, за да се борят с безконтролното покачване на цените. Но централната банка също е изправена пред рецесия в Блока.
Запитани какъв тип рецесия би била, 22 от 46 анкетирани казаха, че ще бъде кратка и плитка, докато 15 казаха, че ще бъде дълга и плитка. Осем казаха, че ще бъде кратко и дълбоко и само един каза, че ще бъде дълго и дълбоко.
Очакваше се икономиката да нарасне с 3% през тази година, но да остане без промяна през 2023 г., преди да се върне към растеж през 2024 г. и да се разшири с 1.5%. В проучването през септември тези прогнози бяха съответно 2.9, 0.4 и 1.6%.