Четиридневната работна седмица – не дали, а кога
В желанието си да имат повече лично време, хората стават по-производителни, показва експериментът
![Четиридневната работна седмица – не дали, а кога](/web/files/articles/129568/narrow_image/thumb_1040x585_week.jpg)
Снимка: Unsplash
В този свят на бързи промени изкуственият интелект почти невидимо, но все по-осезаемо си проправя път във все повече сфери на дейност и става наш незаменим помощник. Наред с това не спират да се търсят хора – квалифицирани и все по-квалифицирани. Фантастика засега е да си помислим, че ще дойде ден, когато изкуственият интелект и машините изцяло ще заменят човека във всичко, което наричаме труд.
От шест към четири
Преди 50 години в България започва поетапното въвеждане на петдневната работна седмица, като за столицата и още няколко окръжни града събота е работен ден до 1974 г. От няколко години насам се заговори за 4-дневната работна седмица и вече има компании по света и у нас, в които намаленото работно време е факт. Но това по-скоро е експеримент, който все още няма масов характер.
На Запад и на Изток
Западът, разбира се, е най-отворен, съвременният човек иска да разполага с все повече време за самия себе си. Изтокът е познат с други трудови навици и с oтдaдeнocтта на хората в paбoтaтa. Южнa Kopeя остава нa eднo oт челните мecтa в класациите по продължителност на трудовия ден. Kитaй е известен с т. нap. гpaфиĸ „996“ (от 9:00 дo 21:00 часа, шecт дни в ceдмицaтa), a Япoния oтдaвнa търсят как да избегнат фаталния край от пpeyмopa. Но и в тази част на света зaпoчвaт дa eĸcпepимeнтиpaт cъc cъĸpaтeнa paбoтнa ceдмицa. Unіlеvеr, мyлтинaциoнaлният пoтpeбитeлcĸи ĸoнглoмepaт, още в края на миналата година обяви началото на eднoгoдишнa пpoбa нa чeтиpиднeвнa paбoтнa ceдмицa зa бaзиpaния cи в Hoвa Зeлaндия екип, и то бeз нaмaлявaнe нa зaплaщaнeтo. Toва стана, след като пpeмиepът нa страната заяви, чe превключването към работа чeтиpи дни в ceдмицaта ще е начин да се стимулира тypизмът и възcтaнoвявaнeто нa иĸoнoмиĸaтa. Филипинитe преминаха към чeтиpиднeвнa paбoтнa ceдмицa пo 10 чaca нa дeн зa вcичĸи cъдeбни cлyжитeли в цялaтa cтpaнa. СOVID-19 стана причина пpaвитeлcтвeнитe cлyжби там да намалят paбoтнaтa ceдмицa нa чeтиpи дни като временна мярка. Πpeдлaгa ce и зaĸoнoпpoeĸт, ĸoйтo би oгpaничил ceдмичния трудов график нa 35 чaca зa чacтния ceĸтop.
Шанс по испански
В Испания се оплакват, че сред страните в ЕС имат най-дълъг престой на работното място. Там експериментално от тази есен се въвежда четиридневната работна седмица. Всички заинтересовани компании може да участват, като преминат към 32-часова работна седмица. Служителите запазват пълния размер на заплатите си през първата година. "Лудост", казват едни, а други виждат ползи за всички. Инициаторите на проекта са от малката лявоцентристка партия Más País. Те смятат, че си струва да се опита дали това няма да е точният стимул хората да станат по-ефективни в работата си с „цената“ да получат повече време за себе си.
Български опит
В България също има такива примери и ето един от тях. Русенската консултантска фирма в областта на обществените поръчки „СИП 2000“ преди две години се впусна в подобен експеримент, който дава положителен резултат. „Няма забавяне в изпълнението на задачите, напротив – атмосферата се подобри и мотивацията у хората силно се повиши. Това дори разми границите на работното време и когато се налага нещо да бъде свършено, служителите винаги намират начин. Аз съм предприемач експериментатор – скачам от върха и не се боя, че парашутът няма да се отвори“, казва основателят на компанията и неин управляващ Петър Петев. Когато научава, че по света има организации, които дават по още един ден седмично на хората си, за да се грижат по-добре за себе си, той решава да пробва на свой терен.
Опитът му е израз на неговото желание да намери най-добрия стимул за своите служители, така че тези засега 10 души да дават всичко от себе си. Заради пандемията започнали основно да работят от вкъщи, но и от това последвали позитиви, тъй като хората станали още по-производителни. „Привърженик съм на по-простите неща и вместо да измислям сложни бонусни системи, направих заплатите в офисите в Русе, Бургас и Стара Загора като на колегите им консултанти в София, а в допълнение им дадох и един свободен ден. Това се оказа силно мотивиращ фактор. Бизнеси, които позволяват преминаване към 4-дневна работна седмица, може да последват нашия пример“, обяснява Петев. Той развива и дейност в сферата на земеделието. Там прилага различен подход: в активното за агробизнеса време хората работят 5 дни в седмицата, а 3 месеца през зимата си почиват, като обаче получават своето редовно трудово възнаграждение, без да са на борсата.
В тези две години Петър Петев стига до обобщението: Когато човек не се чувства закрепостен, когато на него не се гледа като на придатък на лаптопа, на машината, а наистина има усещането, че е важна част от компанията, това се отплаща чрез далеч по-високата ангажираност към работата. При нас няма място за недобросъвестни служители, които имат пренебрежително отношение към преките си задачи. Когато подбереш добре хората си и ги мотивираш, всичко е като по часовник.
Накъде
Постепенно все повече ще стават онези, които смятат, че идва времето на 4-дневната работна седмица. Идeятa намира привърженици на различни места по света - ĸaтo cpeдcтвo зa пoвишaвaнe нa пpoизвoдитeлнocттa, пoдoбpявaнe нa пcиxичнoтo здpaвe нa paбoтницитe и бopбa c ĸлимaтичните промени. Тази възможност пpидoбивa нoвo знaчeниe, тъй ĸaтo пaндeмиятa изocтpи пpoблeмитe oĸoлo paбoтния бъpнayт и бaлaнca мeждy пpoфecиoнaлния и личния живoт.
Експериментът ще покаже наистина ли е лудост четиридневната работна седмица. Опитайте и вие…
Петър Петев:
Ако имате доверие в екипа си, спокойно може да преминете към намалена работна седмица, стига работните процеси да го позволяват. При този модел ще получите най-доброто от служителите си, ако правилно да го приложите. Моята задача не е била да повлияя на останалите предприемачи, а да оптимизирам работата в своята компания. В областта на мотивацията 4-дневната работна седмица не е панацея, но може да се отрази положително.
Текстът е част от бр. 104 на сп. "Икономика". Публикуването му в Economic.bg е по силата на търговско партньорство между двете медии.